Verejné obstarávanie - právo a prax / Ročník 2023 / Vydanie 2/2023
Autoremedúra vo verejnom obstarávaní
 Publikované:  30. 3. 2023           ■ Autor/i:   Mgr. Juraj Hedera       
 URL článku:  https://www.vovpraxi.sk/sk/casopis/verejne-obstaravanie-pravo-a-prax/autoremedura-vo-verejnom-obstaravani.m-505.html

Pri množstve úkonov a rozhodnutí vykonávaných v procesoch verejného obstarávania sa vyskytujú aj situácie, keď je konkrétny úkon alebo rozhodnutie vykonané nezákonne. Predmetom odborného článku je posúdenie zákonných mantinelov na autoremedúru takejto nezákonnosti.

Právny inštitút autoremedúry bol zakotvený už v § 136 ods. 10 zákona č. 25/2006 Z.z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v z. n. p. (ďalej len "zákon č. 25/2006 Z.z.") [1], ktorý bol účinný do 17. apríla 2016. Na to bola právna úprava zmenená od 18. apríla 2016, kedy vstúpil do účinnosti zákon č.  343/2015 Z.z. o verejnom obstarávaní a o zmene a doplnení niektorých zákonov v z. n. p. (ďalej len "ZVO"). Tým bol zrušený zákon č. 25/2006 Z.z. a právny inštitút autoremedúry bol zakotvený do § 171 ods. 2 ZVO.
Podľa § 171 ods. 1 ZVO:
"Konanie o preskúmanie úkonov kontrolovaného na základe námietok sa začína dňom doručenia námietok úradu." Podľa § 171 ods. 2 ZVO:
"Kontrolovaný môže po tom, ako sú mu doručené námietky vykonať z vlastnej iniciatívy nápravu vo veci, ktorá je obsahom námietok; ustanovenie § 165 ods. 3 písm. a) sa použije primerane." Podľa § 165 ods. 3 písm. a) ZVO:"Verejný obstarávateľ, obstarávateľ alebo osoba podľa § 8 doručí do siedmich dní od doručenia úplnej žiadosti o nápravu doručenej v lehote podľa § 164 ods. 5 alebo ods. 6 alebo doplnenej podľa odseku 1a) žiadateľovi a všetkým známym uchádzačom, záujemcom alebo účastníkom písomné oznámenie o výsledku vybavenia žiadosti o nápravu s odôvodnením a uvedením spôsobu a lehoty na vykonanie nápravy."
Pojem autoremedúra môžeme definovať ako úkon nápravy už vykonaného úkonu, a to z vlastnej iniciatívy verejného obstarávateľa a obstarávateľa. Ide teda o sebareflexiu v procese verejného obstarávania, priznanie nezákonnosti úkonu a prejav vôle verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa nahradiť tento úkon novým zákonným úkonom. V prípade vykonania autoremedúry v procese verejného obstarávania sa pôvodný úkon v podstate stornuje a verejný obstarávateľ a obstarávateľ má možnosť vykonať tento úkon nanovo. Na tomto mieste je vhodné pripomenúť, že aj samotný úkon autoremedúry musí byť vykonaný zákonne, a to hlavne v súlade so skôr uvedenými ustanoveniami ZVO, a súčasne v súlade s princípmi verejného obstarávania zakotvenými v  § 10 ods. 2 ZVO [2] a s  § 24 ods. 1 ZVO [3], ktorý zakladá požiadavku na preskúmateľnosť rozhodnutí prijímaných vo verejnom obstarávaní.
Ak teda verejný obstarávateľ a obstarávateľ vykoná autoremedúru v súlade so ZVO, Úrad pre verejné obstarávanie rozhodnutím zastaví konanie o preskúmanie úkonov kontrolovaného na základe námietok podľa  § 174 ods. 1 písm. m) ZVO [4] a verejné obstarávanie sa vráti do štádia pred vykonaním stornovaného úkonu. V nadväznosti na skôr uvedené zákonné náležitosti možno poukázať na situáciu, keď autoremedúra nie je vykonaná v súlade s  § 171 ods. 2 ZVO, a teda nemôže byť Úradom pre verejné obstarávanie akceptovaná ako dôvod na zastavenie konania o preskúmanie úkonov kontrolovaného na základe námietok podľa  § 174 ods. 1 písm. m) ZVO. Ide o situáciu, keď verejný obstarávateľ a obstarávateľ nepostupuje primerane podľa  § 165 ods. 3 písm. a) ZVO, a teda napríklad [5] nepošle do siedmich dní od doručenia námietok rozhodnutie o autoremedúre všetkým známym uchádzačom s odôvodnením a uvedením spôsobu a lehoty na vykonanie nápravy. V takom prípade Úrad pre verejné obstarávanie na rozhodnutie o autoremedúre neprihliadne, a ak neexistuje iný zákonný dôvod na zastavenie konania o preskúmanie úkonov kontrolovaného na základe námietok, rozhodne v konaní o preskúmanie úkonov kontrolovaného na základe námietok vo veci samej. Môže však ísť aj o prípad, keď verejný obstarávateľ a obstarávateľ nevykoná autoremedúru v celom rozsahu, a teda prejaví záujem alebo opomenie stornovať svoje úkony len čiastočne. V tomto prípade pôjde o rozdelený výrok rozhodnutia Úradu pre verejné obstarávanie, v ktorom Úrad pre verejné obstarávanie čiastočne zastaví konanie o preskúmanie úkonov kontrolovaného na základe námietok podľa  § 174 ods. 1 písm. m) ZVO a čiastočne rozhodne v konaní o preskúmanie úkonov kontrolovaného na základe námietok vo veci samej. Každé rozhodnutie o autoremedúre a s tým súvisiace dokumenty sú súčasťou dokumentácie k verejnému obstarávaniu, čo znamená, že po doručení dokumentácie k verejnému obstarávaniu Úradu pre verejné obstarávanie prejudiciálne vyhodnocuje, akým spôsobom a v akom rozsahu bola autoremedúra vykonaná. V tejto súvislosti možno doplniť, že ak samotné rozhodnutie o autoremedúre vykazuje známky nezákonnosti, nad rámec týchto právnych následkov prichádza do úvahy aj podanie osobitnej námietky zo strany uchádzača, záujemcu, účastníka, resp. inej oprávnenej osoby podľa  § 170 ods. 1 ZVO [6], a to proti inému úkonu vo verejnom obstarávaní podľa  § 170 ods. 3 písm. g) ZVO [7].
Základom právneho inštitútu autoremedúry je však aj to, že v procese verejného obstarávania, a teda v celom ZVO, je využiteľný len v konaní o preskúmanie úkonov kontrolovaného na základe námietok. V súvislosti s nápravou vykonávanou podľa skôr citovaného  § 165 ods. 3 písm. a) ZVO v rámci uplatnenia inštitútu žiadosti o nápravu podľa  § 164 ods. 1 ZVO [8], možno uviesť, že verejný obstarávateľ a obstarávateľ síce vykonáva samostatný typ nápravy namietaného porušenia ZVO, avšak v tomto prípade nevykonáva nápravu z vlastnej vôle. To znamená, že ak verejný obstarávateľ a obstarávateľ v procese verejného obstarávania vykoná akýkoľvek nezákonný úkon alebo nezákonné rozhodnutie, nemôže tento úkon alebo rozhodnutie samovoľne stornovať. Autoremedúra je teda aplikovateľná len ako reakcia na podanú námietku a na začatie konania o preskúmanie úkonov kontrolovaného na základe námietok. Bez podanej námietky teda takáto nezákonnosť úkonu alebo rozhodnutia verejného obstarávateľa alebo obstarávateľa zostáva v procese verejného obstarávania nedotknuteľná. Tieto pravidlá predpokladá v prvom rade ZVO, ktorý v  § 10 ods. 1 ZVO definuje povinnosť pri zadávaní zákaziek, koncesií a pri súťaži návrhov postupovať podľa ZVO. Ak teda ZVO v iných prípadoch použitie autoremedúry nepozná, verejný obstarávateľ a obstarávateľ nemôže právny inštitút autoremedúry aplikovať. Tieto závery potvrdzuje aj rozhodovacia prax správnych súdov [9], ktorá v takýchto prípadoch označuje autoremedúru za ničotný právny úkon, ktorý nemá v procese verejného obstarávania žiadne právne účinky.
Vzhľadom na skôr uvedené závery možno de lege ferenda položiť otázku, či by nemal mať verejný obstarávateľ a obstarávateľ právo vykonať autoremedúru aj v iných prípadoch. Takáto potenciálna nová právna úprava by mohla na jednej strane prispieť k zamedzeniu chybovosti v procesoch verejného obstarávania a s tým súvisiacich následkov. Na druhej strane do takejto potenciálnej právnej úpravy vstupujú prioritne princípy verejného obstarávania zakotvené v  § 10 ods. 2 ZVO [2], princíp právnej istoty a princíp legitímnych očakávaní, a to najmä na strane hospodárskych subjektov. Nová právna úprava v oblasti autoremedúry by však mohla byť predmetom diskusie v rámci legislatívnych činností na novelizácii ZVO.
Záverom si dovoľujeme podotknúť, že skôr uvedený článok obsahuje právne názory a závery advokátskej kancelárie, ku ktorým sme dospeli najmä na základe analýzy všeobecne záväzných právnych predpisov SR, právnych aktov Európskej únie a verejne dostupných dokumentov. To však nezaručuje, že sa s týmito stotožní Úrad pre verejné obstarávanie, súd alebo iný orgán verejnej moci.Zoznam citácií použitých zdrojov:[1] Podľa § 136 ods. 10 zákona č. 25/2006 Z.z.: "Verejný obstarávateľ, obstarávateľ a osoba podľa § 7 je oprávnený po tom, ako sú mu doručené námietky podľa 𨳢 ods. 2 písm. d) až g) vykonať z vlastnej iniciatívy nápravu vo veci, ktorá je obsahom námietky; ustanovenie ods. 6 písm. a) sa použije primerane."
[2] Podľa § 10 ods. 2 ZVO: "Verejný obstarávateľ a obstarávateľ musia dodržať princíp rovnakého zaobchádzania, princíp nediskriminácie hospodárskych subjektov, princíp transparentnosti, princíp proporcionality a princíp hospodárnosti a efektívnosti."
[3] Podľa § 24 ods. 1 prvá veta ZVO: "Verejný obstarávateľ a obstarávateľ sú povinní zdokumentovať celý priebeh verejného obstarávania s dôrazom na preskúmateľnosť rozhodnutí prijatých vo všetkých fázach verejného obstarávania, bez ohľadu na použité prostriedky komunikácie."
[4] Podľa § 174 ods. 1 písm. m) ZVO: "Úrad zastaví rozhodnutím konanie o preskúmanie úkonov kontrolovaného, ak ... m) vo veci, ktorá je obsahom námietok, bola vykonaná náprava podľa § 171 ods. 2 a odpadol tak dôvod konania."
[5] Podľa bodu 81. rozhodnutia Úradu pre verejné obstarávanie č. 10610-6000/2022 z 5. septembra 2022: "Úrad na základe uvedeného v bodoch 75 až 80 tohto rozhodnutia konštatuje, že dokument s názvom "Oznámenie výsledku vybavenia doručených námietok" zo dňa 28.07.2022 s názvom "Oznámenie výsledku vybavenia doručených námietok" zo dňa 28.07.2022 a "Oznámenie výsledku vybavenia doručených námietok podľa § 171 ods. 2 zákona č. 343/2015 Z.z. o verejnom obstarávaní Rozhodnutie o zrušení Rozhodnutia o zrušení zákazky" zo dňa 15.07.2022 (bod 63 tohto rozhodnutia), t.j. úkon kontrolovaného - náprava vo veci podaných námietok navrhovateľa podľa § 171 ods. 2 zákona o verejnom obstarávaní nebol uskutočnený so všetkými náležitosťami, ktoré ustanovenie § 171 ods. 2 v spojení s § 165 ods. 3 písm. a) zákona o verejnom obstarávaní kontrolovanému ukladá, a to z dôvodu, že tento úkon nebol písomne oznámený všetkým známym uchádzačom, záujemcom alebo účastníkom, kontrolovaný ho oznámil len navrhovateľovi a úradu. Na základe uvedeného dôvodu úrad nemôže rozhodnúť procesným rozhodnutím o zastavení konania podľa § 174 ods. 1 písm. m) zákona o verejnom obstarávaní, nakoľko úrad nemá za preukázané, že vo veci, ktorá je obsahom námietok bola skutočne vykonaná náprava a odpadol tak dôvod konania. Úrad sa preto ďalej v právnom posúdení bude meritórne zaoberať námietkami navrhovateľa."
[6] Podľa § 170 ods. 1 ZVO: "Námietky je oprávnený podať
a)uchádzač,
b)záujemca, ktorého práva alebo právom chránené záujmy boli alebo mohli byť dotknuté postupom kontrolovaného,
c)účastník,
d)osoba, ktorej práva alebo právom chránené záujmy boli alebo mohli byť dotknuté postupom kontrolovaného; za takúto osobu sa nepovažuje člen skupiny dodávateľov podávajúci námietky za túto skupinu dodávateľov po predložení ponuky, návrhu alebo žiadosti o účasť skupinou dodávateľov, ak ním podané námietky nie sú podané v mene všetkých členov skupiny dodávateľov, alebo
e)orgán štátnej správy, ktorý osvedčí právny záujem v danej veci, ak boli kontrolovanému poskytnuté finančné prostriedky na dodanie tovaru, uskutočnenie stavebných prác alebo poskytnutie služieb z Európskej únie."[7] Podľa § 170 ods. 3 písm. g) ZVO: "Osoba podľa odseku 1 môže pred uzavretím zmluvy, koncesnej zmluvy alebo rámcovej dohody, pred ukončením súťaže návrhov, pred zadaním zákazky na základe rámcovej dohody alebo pred ukončením postupu inovatívneho partnerstva podať námietky proti ... g) úkonu kontrolovaného inému ako uvedenému v písmenách a) až f)."
[8] Podľa § 164 ods. 1 ZVO: "Uchádzač, záujemca, účastník alebo osoba, ktorej práva alebo právom chránené záujmy boli alebo mohli byť dotknuté postupom verejného obstarávateľa, obstarávateľa alebo osoby podľa § 8, môže podať žiadosť o nápravu proti
a)oznámeniu o zámere uzavrieť zmluvu alebo koncesnú zmluvu, proti podmienkam uvedeným v oznámení o vyhlásení verejného obstarávania, v oznámení použitom ako výzva na súťaž, v oznámení o koncesii, v oznámení o vyhlásení súťaže návrhov a vo výzve na predkladanie ponúk pri podlimitnej zákazke,
b)podmienkam uvedeným v iných dokumentoch potrebných na vypracovanie žiadosti o účasť, ponuky alebo návrhu poskytnutých verejným obstarávateľom, obstarávateľom alebo osobou podľa § 8."[9] Podľa rozsudku Krajského súdu v Bratislave zo 14. júna 2018, sp. zn. 6S/76/2016: "V prejednávanej veci je podstatou posúdenie možnosti stornovania už raz vo Vestníku verejného obstarávania zverejneného zrušenia postupu zadávania zákazky verejným obstarávateľom. V prípade, ak verejný obstarávateľ sa v procese verejného obstarávania rozhodne zrušiť postup zadávania zákazky túto skutočnosť oznámi a následne sa táto skutočnosť uverejní vo Vestníku verejného obstarávania. Takto tomu bolo aj v danom prípade. Správny súd sa zaoberal vecou z hľadiska posúdenia právnych účinkov stornovania úkonu verejného obstarávateľa zverejneného vo Vestníku verejného obstarávania o zrušení použitého postupu zadávania zákazky. V tejto súvislosti súd uvádza, že posudzovaný inštitút zrušenia použitého postupu zadávania zákazky je v zmysle § 46 zákona o verejnom obstarávanírovnako ako uzavretie zmluvy jednou z alternatív ako ukončiť proces verejného obstarávania. Zrušenie použitého postupu zadávania zákazky predstavuje posledné štádium v procese zadávania zákazky. Súd prijal záver, že výslovný úkon verejného obstarávateľa (žalobcu) uverejnený vo Vestníku verejného obstarávania o zrušení postupu zadávania zákazky nie je možné zvrátiť následne uskutočneným úkonom - svojvôľou žalobcu (verejného obstarávateľa), aj keď by takýto úkon bol taktiež zverejnený vo Vestníku verejného obstarávania.Zákon o verejnom obstarávanívýslovne pripúšťa zrušenie použitého postupu zadávania zákazky iba v dvoch prípadoch: 1/ v prípade autoremedúry - podľa § 136 ods. 10 zákona o verejnom obstarávaní je verejný obstarávateľ oprávnený po tom, ako sú mu doručené námietky vykonať z vlastnej iniciatívy nápravu vo veci, ktorá je obsahom námietky, 2/ v prípade rozhodnutia Úradom pre verejné obstarávanie, ktorým by nariadil verejnému obstarávateľovi odstrániť protiprávny stav, a to zrušením rozhodnutia verejného obstarávateľa o zrušení použitého postupu zadávania zákazky, ak námietky smerujú proti zrušeniu použitého postupu zadávania zákazky. Stornovanie zrušenia verejného obstarávania z iných ako vyššie uvedených dôvodov zákon o verejnom obstarávaní jednoducho nepozná a teda ani neumožňuje. Potom žalobcom ako verejným obstarávateľom vykonaný úkon, ktorým deklaroval stornovanie svojho predchádzajúceho úkonu (plne relevantného) zrušenia postupu zadávania zákazky nie je možné subsumovať pod žiadny zákonný dôvod. Preto takýto úkon žalobcu je potrebné vyhodnotiť ako ničotný právny úkon, ktorý nemá a nemôže mať žiadne právne účinky a teda ani účinky, ktoré s takýmto úkonom žalobca chcel spojiť a v podstate pokračovať v skončenom verejnom obstarávaní. Správny súd sa potom plne stotožnil so záverom, ktorý prijal aj žalovaný, keď konštatoval, že vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti nebolo možné prihliadnuť na právny úkon - storno predchádzajúceho oznámenia vykonaného žalobcom. Možno tiež súhlasiť s tým, že ak by sa akceptoval prezentovaný postup žalobcu došlo by k nebezpečnému precedensu aj v iných konaniach, kedy by sa mohli iní uchádzači v konkrétnych procesoch zadávania zákaziek reálne ocitnúť v neistote, ak by verejný obstarávateľ bol oprávnený meniť (okrem vyššie v zákone uvedených dvoch prípadoch) - stornovať svoj jasne deklarovaný a vo Vestníku verejného obstarávania zverejnený postup pri zadávaní zákazky, ktorým by postup zrušil a následne by takéto zrušenie odvolal a pokračoval by vo verejnom obstarávaní. Takýto postup aký zvolil pri verejnom obstarávaní v danom prípade žalobca nie je možné pripustiť a považovať ho za zákonný."